Kostlivcem ve skříni SIPVZ, který se objevil na čtvrtečním zasedání parlamentního výboru pro školství, je vlastnictví ochranných známek na „Internet do škol" i samotné domény INDOS.CZ. Poslanci poukazovali na to, že stát neudělal vůbec nic pro ochranu těchto nehmotných statků, které se bytostně týkají jeho projektu, a tak zákonitě nastoupily soukromé subjekty, které z toho budou moci určitým způsobem profitovat.
Jednou ze specifik moderní doby, směřující k tzv. informační společnosti, je narůstající význam nehmotných statků. Vybuduje-li někdo nějaké řešení, pak k jeho celkové hodnotě stále více přispívají i takové věci, jako celkové renomé v očích veřejnosti, ochranné známky, a také domény. Jak je tomu v konkrétním případě SIPVZ, konkrétně projektu III, veřejnosti známého spíše pod názvem „Internet do škol" či zkratkou INDOŠ? Komu patří příslušné ochranné známky a domény?
Ministr netuší
Rád bych se hned v úvodu vrátil ke svému předchozímu článku Poslanci nechtějí OPSku, ve kterém jsem popisoval průběh čtvrtečního jednání parlamentního výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu. V závěru článku jsem se zmiňoval o tom, že na jednání se objevil i jeden další „kostlivec ve skříni", o kterém ministr Eduard Zeman očividně nevěděl. Jednalo se o registraci ochranných známek na INDOŠ a projekt Internet do škol, které si nechaly udělat neznámé soukromé firmy (alespoň pro mne zcela neznámé, abych byl přesný). Současně s tím byl ministr upozorněn i na poněkud zvláštní způsob registrace domény indos.cz (viz dále) i na samotný fakt, že tato doména je ve vlastnictví soukromého subjektu (ACOLu). Celkově pak poslanci poukazovali na to, že stát neudělal vůbec nic pro ochranu těchto nehmotných statků, které se bytostně týkají jeho projektu, a tak zákonitě nastoupily soukromé subjekty, které z toho budou moci určitým způsobem profitovat (zatímco stát se financováním celého projektu bude starat o jejich propagaci a tím i zhodnocování).
První reakce ministra na čtvrtečním výboru se nesla v duchu stanoviska, že s tím stát nemá nic společného – že nějaký INDOŠ je záležitostí soukromého subjektu a on jako zástupce státu nevidí důvod se tím nějak zabývat.
Později se to ale ministrovi zřejmě rozleželo v hlavě a jeho další stanovisko již bylo smysluplnější: slyším o tom poprvé, nic o tom nevím, prošetřím to.
Pan ministr zřejmě prošetřovat opravdu začal, a to okamžitě – protože již v pátek probíhal na www.ihned.cz chat o korupci s místopředsedou vlády Rychetským, a v odpovědi na jeden z dotazů zde byla aktivita ministra Zermana explicitně zmíněna:
Otázka (Petr Sláma): Vážený pane místopředsedo, v souvislosti s informacemi v dnešním tisku o tom, že místo školního internetu je budováno megatržiště provozované soukromými firmami bych se Vás chtěl zeptat, zda je či není korupcí, když MŠMT a státní úředníci dělají reklamu na ochranné známky „Indoš" a „Internet do škol", které patří zcela neznámým soukromým firmám, které nemají s tímto projektem nic společného.
Odpověď (Pavel Rychetský): Pane Slámo, přiznávám se, že o „Indošovi" a dalších věcech o Internetu do škol prakticky nic nevím. Teď se ale na mne obrátil ministr školství se žádostí o spolupráci mého legislativního odboru při ochraně školního portálu tak, aby nemohl být zneužíván a přitom přestal být spravován ministerstvem, aby mohl být příjemcem podpory z EU.
Na této odpovědi je zajímavý i náznak možných snah o získání podpory ze strany EU jako jednoho z dalších zdrojů financování. Uvidíme, jaký bude mít EU názor na celou koncepci projektu (tolik kritizovaný intranet, jediný generální dodavatel, možnost uzavření celého prostoru, jeho řízená komercionalizace atd.).
Doména INDOS.CZ
Pojďme se nyní seznámit s relevantními fakty, tak jak vyplývají z veřejně dostupných zdrojů.
Kolem domény INDOS.CZ se svého času strhnul malý poprask, když někdo zjistil, že tuto doménu má zaregistrovanou společnost D1 s. r. o. (a nikoli MŠMT či generální dodavatel). Příslovečným červeným praporkem, který začal vzbuzovat určitá podezření, zde nebyla ani tak samotná společnost D1, jako spíš její vlastník – společnost Bulldog Enterprises, registrovaná na Kypru.
Výpis z obchodního rejstříku
Proč měla doménu INDOS.CZ zaregistrovánu „nezúčastněná" firma s kořeny sahajícími až na Kypr, když ve stejné době již ACOL avizoval spuštění svého portálu v doméně indos.cz, a díky tomu nutně musel počítat s tím, že s doménou bude moci disponovat?
Když jsem se na registraci domény indos.cz svého času ptal mluvčího ACOLu Jiřího Chvojky, odpověď byla následující:
Mezinárodní advokátní kancelář pro nás připravovala všechny právní kroky s tím spojené, tedy včetně vyřízení registrace ochranných známek apod. Protože v té době jsme ještě nevěděli, kdo a jak bude nakonec portál Indoš.cz provozovat, jestli tento název zůstane (zmíněná právní kancelář pro nás zaregistrovala asi 8 různých názvů), a zejména proto, že prostě v té době nebyli v AutoCont On Line lidi, kteří by na to měli čas, zadali jsme to celé právní kanceláři, jež nám pomáhala i v řadě jiných oblastí, aby celé řešení připravila jako celek.
K tomu bych rád dodal, že dnes je doména indos.cz ve vlastnictví ACOLu (byla převedena ze společnosti D1 na ACOL). Celý indos.cz přitom byl od začátku prezentován jako vlastní aktivita generálního dodavatele (nikoli jako aktivita MŠMT), a GD si jako soukromý subjekt může volit takové způsoby registrace, jaké uzná za vhodné.
INDOŠ mění tvář
Pokud jste byli na loňském Invexu, pak jste stejně jako já určitě zaznamenali, že tehdejší prezentace celého projektu Internet do škol se nesla „v indiánském duchu". Prezentační materiály generálního dodavatele (potvrzeného ve své roli právě v průběhu Invexu), včetně dřevěných hraček jo-jo, na sobě nesly nezaměnitelný obrázek indiánské čelenky se zavináčem. Stejně byl dekorován i stánek ACOLu na Invexu 2001, těsně sousedící se stánkem samotného MŠMT:
Stejný emblém byl i na provizorní home page na adrese www.indos.cz, v době kdy se celý portál teprve připravoval a ještě nebyl spuštěn. Někdy později však došlo k zásadní změně celého image. Původní černobílou čelenku nahradil samotný zavináč v podstatně barevnějším provedení (viz obrázek). Tento grafický motiv pak generální dodavatel používá dodnes.
Provizorní home page portálu indos.cz z 26. října a z 3. prosince 2001 (dle http://www.archive.org/)
Co ale způsobilo tuto změnu? Bylo původní provedení jen dočasné, pracovní, a posléze nahrazené definitivním řešením ještě v době, kdy to šlo udělat bez větší viditelnosti (kdy celý projekt teprve startoval)?
Ochranné známky
Podívejme se nyní do rejstříku ochranných známek. Zde snadno najdeme, že nezaměnitelný obrázek indiánské čelenky a název „INDOŠ INTERNET DO ŠKOL" si nechává registrovat jako kombinovanou (tj. slovní i obrazovou) ochrannou známku společnost PRAAM s.r.o., z Písku. Přesněji: tato společnost si podává žádost o registraci ochranné známky, a jelikož celý proces určitou dobu trvá, je i v současné době tato známka stále ještě ve stavu „přihlašovaná". Zajímavé je i načasování: v rejstříku lze snadno nalézt, že žádost byla podána 26. 9. 2001, tedy ještě před loňským Invexem, ale přijata byla až 22. 10. 2001 (ve smyslu: k 22. 10. 2001 vzniklo žadateli právo přednosti).
Výpis rejstříku ochranných známek (http://www.upv.cz/)
Zajímavé je také podívat se, na které třídy výrobků a služeb byla registrace podána:
- (16) tiskárenské výrobky, papír, lepenka a výrobky z těchto materiálů, potřeby pro knižní vazby, papírenské zboží, psací stroje a kancelářské potřeby, učební pomůcky;
- (35) propagační činnost;
- (41) výchova, školení zábava;
- (42) služby, které nemohou být zařazeny do jiných tříd.
Zhruba o měsíc později, ke konci listopadu 2001, si podává hned tři přihlášky ochranných známek společnost ČESKÝ FORTEL s. r. o., z Prahy. Podání žádosti je datováno 23. 11. 2001, a ještě tentýž den bylo akceptováno (datum vzniku práva přednosti je 23. 11. 2001, 13:15).
Jde přitom o dvě slovní známky a jednu kombinovanou (slovní a obrazovou):
- INDOŠ - INTERNET DO ŠKOL, slovní
- @indoš INTERNET DO ŠKOL, kombinovaná
- INDOŠ, slovní
Právě kombinovaná ochranná známka přitom obsahuje přesně to logo, které dnes používá generální dodavatel:
Pokud jde o třídy výrobků a služeb, pro které je kombinovaná známka „@indoš INTERNET DO ŠKOL" registrována, zde je výčet nejbohatší:
- (3) kosmetické přípravky;
- (5) vitaminové přípravky;
- (9) zvukové, obrazové a datové nosiče pro děti a mládež;
- (16) tiskárenské výrobky, papír, lepenka a výrobky z těchto materiálů, papírenské zboží, knihy a časopisy pro děti a mládež;
- (25) oděvy;
- (28) hračky;
- (35) propagační činnost;
- (41) výchova, vzdělávání a zábava pro děti a mládež;
- (42) tvorba internetových stránek pro děti a mládež.
Kdo za kým stojí?
Na závěr si neodpustím malou osobní spekulaci o tom, jaký je vztah mezi firmou Český Fortel a generálním dodavatelem. Co je firma Český Fortel zač, si může každý zjistit v internetovém obchodním rejstříku. Údaje zde obsažené naznačují, že jde o tzv. „prázdné s.r.o.", koupené téměř přesně před rokem (což je v poslední době obvyklý postup v případě, že někdo potřebuje k nějakému účelu společnost s r.o., ale zakládat novou je delší a dražší než koupit již existující s.r.o., které nevyvíjí žádnou činnost).
Podobný postup zřejmě použil i koordinátor projektu III. Jakub Rainisch se svou firmou Answer s.r.o. – získal ji v únoru jako „prázdné s.r.o.", které se původně jmenovalo A+AKU a zabývalo se prodejem akumulátorových a vysokozdvižných vozíků (později na to pan Rainisch doplatil tím, že média si toho nevšimla a připisovala jemu osobně minulost v oblasti prodeje akumulátorových a vysokozdvižných vozíků).
Zpět ale ke vztahu Českého Fortelu a generálního dodavatele: osobně si nemyslím, že by si generální dodavatel nechal „utéci" ochranné známky na INDOŠ, Internet do škol i na grafické provedení jejich loga. Nebo že by snad renomovaná mezinárodní advokátní kancelář odvedla tak špatnou práci, když připravovala „celé řešení jako celek"? Pravda, poněkud do toho nezapadá ochranná známka registrovaná firmou PRAAM a změna celkového image projektu v době po loňském Invexu. Že by se přeci jen něco vymklo z rukou či z původních plánů? A co načasování? Doména indos.cz byla registrována (původně firmou D1) v červenci 2001, ale ochranné známky až o několik měsíců později (v září až listopadu 2001). Proč tak pozdě, když se příslušné slovní názvy a loga mezitím již používaly?
Znovu ale opakuji, že tyto úvahy jsou jen mým osobním názorem a uvítám, když mi je někdo upřesní, vyvrátí, či naopak potvrdí.
Jiří Peterka
0 komentářů:
Okomentovat